&1 Proexportná politika   Slovenskej republiky 
Na roky 2007 - 2013

&2Úvod 

 V dnešnom globálnom   hospodárskom usporiadaní nastávajú významné zmeny, na ktoré musí reagovať aj obchodná politika SR. Pri súčasnom stave otvorenosti slovenskej ekonomiky vystupuje do popredia  potreba zvyšovania jej vonkajšej konkurenčnej schopnosti.  Podiel celkového obratu zahraničného obchodu SR na hrubom domácom produkte (HDP) v roku 2006 dosiahol úroveň 175,5 % HDP v jeho hodnotovom vyjadrení, pričom podiel vývozu na HDP bol vo výške 85,7 %, čo potvrdzuje dominantné postavenie zahraničného obchodu a vysokú závislosť našej produkcie od vonkajších ekonomických vzťahov. Z tohto prirodzene vyplýva, že významné miesto v hospodárskej stratégii prináleží zahraničnoobchodnej politike orientovanej na podporu exportu.

Významným impulzom pre prípravu   proexportnej politiky SR sa stalo Programové vyhlásenie vlády SR z roku 2006, v ktorom vláda prijala úlohu vytvoriť ucelený systém proexportnej politiky. 

 Vstupom Slovenskej republiky do    Európskej únie vznikla potreba adaptovať obchodné prostredie SR na rozmery európskeho ekonomického prostredia v súlade s cieľmi spoločnej obchodnej politiky EÚ. Z tohto dôvodu materiál „Proexportná politika SR na roky 2007 – 2013“ vychádza zo strategického materiálu Európskej komisie (EK) o vonkajších aspektoch konkurencieschopnosti európskych výrobkov „Globálna Európa – konkurovanie svetu“. Podľa uvedeného dokumentu rast konkurenčnej schopnosti má vplyv na hospodársky rast a zamestnanosť. Niektoré ciele tejto stratégie sú rozpracované v rámci Lisabonského akčného plánu, ako je zabezpečenie otvorených a konkurenčných 
vonkajších trhov, posilnenie a rozšírenie európskych infraštruktúr, zvýšenie investícií. 
	Proexportná politika SR na roky 2007 - 2013 sa zaoberá strednodobou podporou rozvoja exportu SR. Jej zámerom je, v súlade s celoeurópskymi stratégiami, vytvorenie stabilného podporného piliera aktívnej zahraničnoobchodnej politiky SR zameranej najmä na rozvoj slovenského exportu, podporu konkurenčnej schopnosti firiem SR na medzinárodných trhoch, ako aj obchodno-ekonomických záujmov SR v EÚ a v prioritných mimoeurópskych teritóriách. Proexportná politika sa nevenuje širším makroekonomickým vzťahom, ani jednotlivým komoditným skupinám tovarov a služieb. 

Predkladaný materiál definuje zameranie a ciele proexportnej politiky, konkrétne projekty a opatrenia na implementáciu cieľov, ako aj kritériá na hodnotenie ich úspešnosti. Novým prvkom je samotný predmet záujmu, ktorý okrem exportu tovaru a prílevu zahraničných 
investícií do slovenskej ekonomiky kladie dôraz aj na rozvoj obchodu SR so službami, na investovanie podnikateľov SR v zahraničí a na silnejšiu podporu exportu sféry  malého a stredného podnikania (MSP). 

	Úspešnosť vonkajších vzťahov bude taktiež ovplyvňovaná implementáciou nových výziev priemyselnej politiky, dotýkajúcich sa  regulačnej reformy, odstraňovania a merania administratívnej záťaže podnikania, reformy štátnej pomoci, globálneho presunu produkčného procesu, spojeného s uplatňovaním outsourcingu, offshoringu a zmenami v štruktúre medzinárodného dopytu a postupného odlevu priamych zahraničných 
investícií. Podstatnou sa stáva dôležitosť medzinárodnej dimenzie priemyselnej politiky EÚ. 

Pozornosť sa venuje aj zefektívneniu politickej koordinácie činnosti a výstupov inštitúcií zodpovedných za proexportnú politiku v SR so zameraním na upevňovanie pozitívneho imidžu SR v zahraničí.  

	Proexportná politika SR bude vychádzať z nasledovných  princípov:
&OPrincíp dodržiavania medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky
&OPrincíp liberalizácie zahraničného obchodu
&OPrincíp  nediskriminácie, transparentnosti a právnej istoty
&OPrincíp  kontinuity proexportných aktivít vlády

 Pre porovnanie doterajších finančných prostriedkov vynakladaných štátom na podporu aktivít proexportnej politiky uvádzame výšku celkovej poskytnutej štátnej pomoci SR za rok 2006, ktorá dosiahla hodnotu 9,677 mld. Sk. Z tejto hodnoty najväčší objem prostriedkov smeroval na podporu rozvoja regiónov formou dotácií a daňových úľav. Najmenšie sumy prostriedkov smerovali do podpory exportu, čoho dôkazom je aj objem prostriedkov vynaložených na financovanie oficiálnej účasti SR na medzinárodných veľtrhoch a výstavách v objeme 10,2 mil. Sk (a to aj napriek skutočnosti, že oficiálne účasti na výstavách sú v mnohých krajinách hlavným prvkom podpory exportu SR). Na 
druhej strane SR v roku 2006 poskytla oficiálnu rozvojovú pomoc, ktorá je však obligatórnym plnením štátu vyplývajúcim z medzinárodných záväzkov (EÚ, OSN),  v hodnote 1,638 mld. Sk, čo predstavovalo 0,103 % podiel na HDP Slovenskej republiky.

&2Prínosy proexportnej politiky

Účinná exportná politika musí mať ambíciu prispievať ku zvyšovaniu konkurenčnej schopnosti domácich firiem a k presadzovaniu obchodno-ekonomických záujmov krajiny v zahraničí. Musí byť dominantnou súčasťou hospodárskej politiky vlády pre podporu hospodárskeho rastu.

Otvorenosť ekonomiky SR z hospodárskeho hľadiska je kľúčovým predpokladom vytvárania pracovných miest, ako aj rastu konkurenčnej schopnosti. Otvorenosť voči globálnemu obchodu a investíciám zvyšuje našu schopnosť využívať výhody plynúce z aplikovania spoločnej obchodnej politiky a jednotného trhu EÚ.

Zvyšovanie exportu má pozitívny vplyv na vývoj ekonomiky. Prejavuje sa predovšetkým v rozširovaní odbytových možností slovenských výrobcov, ovplyvňovaní kvalitatívnych parametrov produktov, v raste produkcie a zvyšovaní zamestnanosti. Potvrdzuje to aj vývoj v roku 2006, keď sa vývoz  podieľal významnou mierou na zrýchlení rastu reálneho HDP. 

Vývoj exportu tovarov a služieb SR na 1 obyvateľa v nominálnom vyjadrení v rokoch 2001 - 2006 zohľadňuje nasledujúci graf.

Z grafu je zrejmé, že objem exportu tovarov a služieb na obyvateľa v roku 2006 dosiahol  takmer dvojnásobok hodnoty roku 2002. V medzinárodnom porovnaní však tento ukazovateľ nie je taký priaznivý, čo dokumentuje ďalší graf.

	Z uvedeného grafu je vidieť, že v tomto ukazovateli zaostávame nielen za krajinami EÚ 15, ale aj za viacerými novými členskými krajinami EÚ, čo opätovne potvrdzuje potrebu zvýšenia a zefektívnenia podpory exportu. 

*Z vyššie uvedených dôvodov je prvoradým cieľom „Proexportnej politiky SR na roky 2007 – 2013“:
&Wvýrazne zvýšiť do roku 2013 exportnú výkonnosť slovenskej ekonomiky prostredníctvom zvýšenia exportu tovarov a služieb  priemerne o 15 - 20% ročne, 
&Wznížiť závislosť na dovoze (zvýšenou domácou produkciou), 
&Wznížiť deficit obchodnej a platobnej bilancie, 
&Wzvýšiť výšku príjmov do ŠR (rastom exportu a tým aj príjmov z priamych a nepriamych daní),
&Wvytvoriť efektívny systém podporných nástrojov na zlepšenie konkurencieschopnosti SR.

*Na dosiahnutie tohto základného cieľa predložený materiál definuje nasledovné čiastkové ciele:

&Orozšírenie príležitostí pre export slovenských tovarov a služieb,
&Oposkytovanie profesionálnej a účinnej podpory,
&Ozvýšenie vývozu služieb,
&Orozšírenie ponuky finančných služieb,
&Ozvýšenie prílevu zahraničných investícií s dôrazom na ich kvalitu (investície v oblasti výroby s vyššou pridanou hodnotou).

*Prostredníctvom uvedených cieľov proexportnej politiky očakávame nárast HDP, ktorý bude mať pozitívny vplyv na zamestnanosť, zvýšenie miezd a rast životnej úrovne obyvateľstva. 

&2Súčasný stav podpory exportu
&3Štátna a inštitucionálna podpora exportu

Väčšina vyspelých krajín pripravuje stratégie, ktorých cieľom je zabezpečiť čo najvýhodnejšie podmienky pre rast vlastného exportu. Efektívna stratégia sa vyznačuje partnerstvom – je koncipovaná vládou a podporovaná podnikateľskou sférou. Význam exportu pre slovenskú ekonomiku nevyhnutne predpokladá jeho podporu na úrovni participácie štátu. Rast národného hospodárstva kladne ovplyvňovaného  exportom je všeobecným rozvojovým modelom uplatňovaným vo väčšine krajín s trhovou ekonomikou. 

Súčasný stav podpory exportu v SR je na veľmi nízkej úrovni. Podpora sa obmedzuje na oblasť medzinárodných výstav a veľtrhov a to naviac v  nedostatočnom objeme. V roku 2006 bolo na oficiálnu účasť SR na veľtrhoch poskytnutých 10,2 mil. Sk

*Nevyhnutnosť štátnej podpory exportu vyplýva z nasledovných kritických faktorov:

&WVeľkosť domáceho trhu (vnútorný trh je pre väčšinu slovenských výrobcov malý a pre mnohých z nich sa v súvislosti s vývojom domácej ekonomiky zužuje. Vývoz sa pre rastúci počet podnikov stáva riešením odbytových problémov).
&WRiziko chronického deficitu obchodnej bilancie. Z hľadiska dlhodobého riešenia problémov deficitu je doterajšia dynamika vývozu nedostatočná.
&WZnačná teritoriálna koncentrácia slovenského exportu (Nemecko, Rakúsko, Taliansko, Česká republika, Maďarská republika, Poľská republika tvoria cca 62 % exportu) zvyšuje potrebu teritoriálnej diverzifikácie slovenského exportu.
&WZnačná komoditná koncentrácia slovenského exportu (cca 49 % exportu tvoria položky troch kapitol colného sadzobníka).
&WPotreba rozšírenia podporných aktivít pre MSP ako dynamizujúceho článku slovenského exportu (v roku 2006 predstavoval podiel MSP na celkovom exporte SR len 34,7 %).
&WPotreba harmonizácie výstupov a koordinácia činností jednotlivých inštitúcií zameraných na podporu exportu v SR prostredníctvom jednotnej propagácie Slovenska v zahraničí.

V oblasti inštitucionálnej sféry proexportnej politiky členských krajín EÚ zostala podpora exportu vo vlastnej kompetencii štátov aj v rámci EÚ. Vlády štátov majú právo prijímať vhodné opatrenia na podporu exportu s cieľom zvýšenie konkurenčnej schopnosti firiem a presadenia sa firiem na zahraničných trhoch. Členské štáty EÚ však musia postupovať v súlade s ustanoveniami spoločnej obchodnej politiky EÚ, ktorej cieľom je aplikovanie bilaterálnych a multilaterálnych  nástrojov prispievať k vytváraniu vhodných podmienok pre prienik slovenských firiem na trhy tretích krajín.
SR venuje trvalú pozornosť realizácii  spoločnej obchodnej politiky (colné sadzby, obchodné dohody, liberalizácia obchodu a pod.) s cieľom zvýšenia konkurenčnej schopnosti slovenských výrobkov. Týmto spôsobom aktívne ovplyvňuje spoločnú  obchodnú politiku vo svoj prospech. 

Kľúčovým subjektom je Ministerstvo hospodárstva SR, ktoré má v zmysle kompetenčného zákona v náplni zastupovať záujmy SR v oblasti obchodnej a proexportnej politiky v zahraničí.  Na úrovni ústredných štátnych orgánov sa ďalšími formami podpory exportu zaoberajú Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, a Ministerstvo financií SR. Podporu proexportnej politike poskytuje taktiež MZV SR so svojou sieťou ZÚ SR v zahraničí, pričom v oblastiach, kde nie sú vytvorené pracoviská OBEO zabezpečuje úlohy podľa potreby. K ďalším inštitúciám podporujúcim export patria: 

&WExportno-importná banka SR (EXIMBANKA SR),
&WSlovenská agentúra na podporu investícií a obchodu (SARIO),
&WSlovenská agentúra cestovného ruchu (SACR),
&WSlovenská záručná a rozvojová banka (SZRB), 
&WSlovenská obchodná a priemyselná komora (SOPK), 
&WNárodná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania (NARMSP),
&WSlovenské inovačná a energetická agentúra (SIEA)
&WAsociácia zamestnávateľských zväzov a združení (AZZZ),
&WRepubliková únia zamestnávateľov (RÚZ) a pod.

Ich pôsobenie, ako aj  potrebu inštitucionálnej reštrukturalizácie podpory exportu SR, rozoberajú ďalšie časti materiálu.

&3Služby a nástroje exportnej politiky
Vo vyspelých krajinách štátne inštitúcie ponúkajú služby, ktoré sú zamerané na pomoc podnikateľským subjektom pri expanzii na zahraničné trhy. V SR sú v súčasnosti takéto služby poskytované viacerými inštitúciami a k týmto službám patrí:
&Mposkytovanie informačných a poradenských služieb,
&M teritoriálne a komoditné informácie,
&M organizovanie podnikateľských misií do vybraných teritórií,
&M sprostredkovanie kontaktov so zahraničnými partnermi,
&M marketingové a propagačné kampane v zahraničí,
&M ponuka finančných služieb a produktov (úvery a poisťovanie),
&M prezentácia obchodných príležitostí v SR. 
Prenikanie na zahraničné trhy vyžaduje získanie znalostí a rozširovanie schopností, ktoré nie sú v súčasnej dobe v SR dostupné komplexne a v plnej šírke na jednom mieste. Preto sa proexportná politika venuje aj tomuto problému a poskytované produkty a služby v SR musia dosiahnuť porovnateľnú kvalitu s ostatnými členmi EÚ a musia byť prispôsobené potrebám slovenských podnikov.
V rámci EÚ sa jedná  napr. o znalosti a schopnosti týkajúce sa napr. kultúrnej, jazykovej a administratívnej odlišnosti príslušných orgánov, ktorými je podnikateľ dotknutý pri získavaní potrebných povolení, registrácie, hlásení do evidencie a pod., najmä pri začatí podnikania, čo mu umožní lepšie sa orientovať na trhu v tej ktorej členskej krajine, čím by sa výrazne uľahčil jeho prístup na trh. Za prvé kroky v tejto oblasti možno považovať liberalizovanie služieb prostredníctvom smernice EP a Rady  č. 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu, ktorú sú povinné všetky členské štáty prebrať do 27. 12. 2009, čím sa vytvoria jednotné podmienky na celom európskom trhu. Tieto služby budú zabezpečené prostredníctvom jednotných kontaktných miest (JKM) v pôsobnosti MV SR, s gesciou MH SR, nakoľko transpozíciou   a implementáciou smernice v SR je poverené práve MH SR uznesením vlády SR č. 294/2007. 

JKM bude slúžiť všetkým podnikateľom s rôznym zameraním, pochádzajúcim    z ktoréhokoľvek členského štátu, na ktorom môže získať povolenie k podnikaniu, radu, registráciu, hlásenie na príslušnom úrade, vrátane zabezpečenia dokladu o preukázaní bezúhonnosti, prípadne zabezpečenia registrácie v inom zákonom predpísanom registri. Jednotné kontaktné miesta významne zjednodušia podnikateľské prostredie a znížia administratívne zaťaženie v podnikateľskom prostredí, čo bude znásobené aj možnosťou kontaktu s JKM elektronicky. 

Zjednodušene povedané, čo bude platiť v SR v povoľovacom systéme pri podnikaní, bude platiť aj v inej členskej krajine. Informácie o JKM budú zverejňované na webových stránkach príslušných rezortov, inštitúcií a informačných centier, vrátane OBEO, ktoré budú poskytovať aktuálne informácie,  týkajúce sa podmienok pracovného trhu, sociálneho poistenia, zdravotného poistenia a daňových povinností. Možnosť elektronického prepojenia medzi úradmi alebo medzi jednotlivými úradmi a podnikateľmi je integrálnou súčasťou zefektívnenia celého tohto procesu. Vhodným by sa javil samostatný portál, na ktorom by boli dostupné všetky informácie s predmetnou problematikou toho ktorého členského štátu vrátane komoditných a teritoriálnych informácií.

&3Podpora  malého a stredného podnikania

Malé a stredné podniky (MSP) sú základom zdravého podnikateľského prostredia a dynamicky vytvárajú nové príležitosti v ekonomike. Ponúkajú pracovné príležitosti, rýchlejšie sa prispôsobujú výkyvom trhu a vypĺňajú medzery na trhu. Sú dôležitým stabilizačným prvkom ekonomiky štátu a podpora ich medzinárodnej konkurenčnej schopnosti patrí medzi priority hospodárskej politiky SR. 

Slabá stránka MSP v oblasti konkurenčnej schopnosti na vzdialených zahraničných trhoch je spôsobená tým, že MSP nemajú dostatočné finančné ani personálne zdroje na prekonanie bariér vyplývajúcich z geografickej vzdialenosti (doprava, skladovanie a pod.) a z kultúrnej, zvykovej a administratívnej odlišnosti. Hoci v zahraničnom obchode SR pretrváva vysoký podiel niekoľkých najväčších exportérov, je potrebné zamerať viaceré podporné programy práve na malé a stredné podniky (granty, úvery, programy na podporu  vzdelávania a poradenstvo, rizikový kapitál, program investičnej pripravenosti).

Z celkového množstva asi 4800 štatisticky podchytených exportujúcich firiem  (spravodajských jednotiek) sa podiel 200 najväčších exportérov (čo sú len 4 % z celkového počtu exportujúcich firiem) na celkovom vývoze SR v posledných dvoch rokoch prakticky nezmenil a udržiaval sa na úrovni 71 %. To znamená, že 96 % exportujúcich firiem sa na celkovom vývoze SR podieľalo len 29 %, v prípade vývozu do krajín mimo EÚ dokonca len 9 %. 

Zaujímavé sú rozdiely v štruktúre firiem exportujúcich do tretích krajín (mimo EÚ) v porovnaní s celkovým vývozom SR, čo je znázornené v grafe č. 4 (k dispozícii sú údaje za rok 2005).
MSP sa v roku 2006 podieľali na celkovom objeme exportu 34,7 %. Podiel podnikov podľa počtu zamestnancov je uvedený v grafe č. 5. 

Problémy MSP, ktorým čelia pri expanzii na zahraničnom trhu, sú nasledovné:
&WNedostatočná kapitálová vybavenosť pre financovanie vstupu na vzdialenejšie trhy
&WNedostatočná informovanosť o vzdialených trhoch, zákazníkoch a odlišnostiach v legislatíve
&WObtiažny prístup  k zahraničným distribučným cestám 
&WVäčšie finančné nároky na spĺňanie európskych technických štandardov 
&WObtiažny prístup k finančným zdrojom s cieľom zahraničnej expanzii
&WNedostatok  kvalifikovanej pracovnej sily
&WZložitý prístup k odbornému vzdelávaniu
&WV mnohých prípadoch nízka úroveň manažmentu

Pozornosť MH SR na obdobie nasledujúcich siedmich rokov bude v oblasti MSP zameraná na legislatívne aspekty (kompetencie v oblasti podpory MSP), na aspekty prístupu ku kapitálu (rizikový kapitál) a podporným programom, aspekty vzdelávania, podpory prezentácie malých a stredných podnikov na zahraničných výstavách a veľtrhoch a informovanosti (vybudovanie služieb eGovernmentu vo všetkých oblastiach, kde dochádza k interakcii štátnej správy a samosprávy s podnikateľmi, podpora informačnej siete Európskej komisie pre MSP - CIP).  

&2Ciele  proexportnej politiky

Proexportná politika bude zameraná na nasledovné oblasti:

&OEkonomická propagácia a prezentácia ako súčasť jednotnej propagácie a prezentácie  SR  v zahraničí
&OOdstraňovanie tarifných a netarifných prekážok vývozu
&OFinancovanie a poisťovanie vývozu so štátnou podporou
&OPodpora rozvojovej spolupráce SR
&OPoskytovanie informácií, poradenstvo, asistencia a odborné vzdelávanie
&OPodpora exportu malých a stredných podnikov
&ODoplnkové a časovo obmedzené proexportné opatrenia

*Vychádzajúc z uvedeného zamerania boli definované nasledovné ciele proexportnej politiky SR na roky 2007 – 2013: 

&MRozšírenie príležitostí pre export slovenských tovarov a služieb
&M Poskytovanie profesionálnej a účinnej podpory
&M Zvýšenie  vývozu služieb
&M Rozšírenie ponuky finančných a poisťovacích služieb
&M Zvýšenie prílevu zahraničných investícií s dôrazom na ich kvalitu 

&XRozšírenie príležitostí pre export slovenských tovarov a služieb
Základnou výzvou pre tento cieľ je otázka, čo môže urobiť štát, aby podnikateľské subjekty mohli využiť čo najviac príležitostí pre obchod. Štát bude podporovať:

&W zjednodušenie podmienok obchodu ,
&W formulovanie  zahranično-obchodných teritoriálnych priorít.

&XPoskytovanie profesionálnej a účinnej podpory
Poskytovanie profesionálnej a účinnej podpory, ako cieľa proexportnej politiky, sa realizuje prostredníctvom nasledovných nástrojov a projektov:

&Wjednotná propagácia SR – budovanie pozitívneho imidžu SR v zahraničí,
&Wúčinná asistencia pre exportérov – informačné, poradenské, asistenčné služby W pre podnikateľov, propagácia SR vo svete,
&Winštitucionálny rámec nositeľov proexportnej politiky,
&Wďalšie programy s proexportným účinkom.

&XZvýšenie vývozu  služieb (a rozšírenie kapacity služieb)
Hlavným nástrojom zvyšovania vývozu služieb je jeho podpora prostredníctvom pokračujúcej liberalizácie obchodu so službami na multilaterálnej úrovni, vzhľadom na dotváranie vnútorného trhu EÚ so službami a zabezpečením podnikateľov informáciami o podmienkach poskytovania služieb na vnútornom trhu EÚ.

&XRozšírenie ponuky finančných a poisťovacích  služieb
Rozšírenie ponuky finančných služieb pre slovenský export bude zahŕňať:

&Wmožnosť získať prostriedky zo štrukturálnych fondov po roku 2007 najmä pre malých a stredných podnikateľov,
&Wrozšírenie ponuky poisťovacích služieb a exportných úverov do prioritných krajín,
&Wšpeciálne produkty pre malé a stredné podniky,
&Wvytvorenie podmienok pre poskytovanie dlhodobých úverov pre financovanie vývozu.

&XZvýšenie prílevu zahraničných investícií s dôrazom na ich kvalitu
V súčasnosti sú za prílev zahraničných investícií zodpovedné viaceré inštitúcie, pričom MH SR zabezpečuje strategický rámec podpory prílevu zahraničných investícií s dôrazom na ich kvalitu a pridanú hodnotu (HiTech a v tom nanotechnológie, biotechnológie a pod.). Dôraz sa bude klásť na podporu investovania, ktorá spĺňa požiadavky Národného programu reforiem, tzn. lepšie zhodnocovanie materiálov a energií a vyššia produktivita práce a vyššia pridaná hodnota.

Systém podpory prílevu zahraničných investícií bude založený na:
&Wzískanie kvalitných informácií o investičných príležitostiach,
&Wlobovanie za záujmy slovenských firiem,
&Wporadenstvo, asistencia pre zahraničných investorov.

&2Opatrenia a nástroje na realizáciu cieľov proexportnej politiky 

&3Zjednodušenie podmienok obchodu 

Existujú dva základné a navzájom prepojené predpoklady konkurenčnej schopnosti, ktoré spočívajú v uplatňovaní spoločnej obchodnej politiky v rámci EÚ a ďalšej liberalizácie medzinárodného obchodu v rámci WTO, ktoré zabezpečujú väčšiu otvorenosť, spravodlivé pravidlá a zjednodušenie podmienok obchodu na iných trhoch. 

*K najdôležitejším možnostiam zjednodušenia obchodu patria:

&OPokračovať v ďalšej liberalizácii a tvorbe pravidiel medzinárodného obchodu na pôde Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v rámci prebiehajúceho kola mnohostranných obchodných rokovaní „Rozvojová agenda z Dohy“. Ukončenie kola obchodných rokovaní prinesie slovenským firmám viacero vývozných príležitostí.
&OPodieľať sa  na príprave dvojstranných, či viacstranných, dohôd o voľnom obchode (v súčasnosti sa pripravujú mandáty na rokovania s RF, Ukrajinou, Indiou, Južnou Kóreou a Andského spoločenstva).
&OV centre záujmu SR je aj otázka vstupu nových krajín do WTO, konkrétne Ruskej federácie, Ukrajiny, Bieloruska, Srbska, Čiernej Hory a pod. Vstup do WTO bude pre slovenské podnikateľské subjekty znamenať zlepšenie prístupu na trhy týchto krajín.

&TNástroj; Zjednodušenie podmienok obchodu
Gestor; MH SR
Realizuje; MH SR v spolupráci so SARIO, SACR, EXIMBANKA SR,  SOPK, RÚZ, AZZZ
Účel; Presadzovanie záujmov SR a aktívne ovplyvňovanie spoločnej obchodnej politiky EÚ
Cieľový stav; Ďalšia liberalizácia zahraničného obchodu, odstraňovanie tarifných a netarifných prekážok v obchode, zjednodušenie procedúr v zahraničnom obchode, plné využívanie výhod spoločného vnútorného trhu, zabezpečenie kvalitného informačného systému
Meranie výsledku; Spokojnosť podnikateľskej sféry, zvýšenie objemu exportu SR&T

&3Určenie teritoriálnych priorít

Potenciálnym rizikom slovenskej exportnej politiky je veľmi vysoká koncentrácia zahraničného obchodu na krajiny EÚ. Výrazná závislosť exportu od vývoja ekonomického prostredia v krajinách EÚ vytvára predpoklady pre možné negatívne dosahy na obchodnú bilanciu, ako aj ekonomiku ako celok. Vychádzajúc z tejto skutočnosti, ako aj snahy získať nové trhy, SR musí okrem prioritnej orientácie na trh EÚ  podporovať tiež diverzifikáciu  proexportných aktivít  aj do ďalších krajín. 

Z tohto dôvodu je cieľom teritoriálnych stratégií MH SR vytvorenie a pravidelné prehodnocovanie zoznamu prioritných krajín, ktoré sú dôležité z hľadiska exportu. Teritoriálne priority sú dôležitým východiskom pre definovanie exportných teritoriálnych priorít.

V zahraničnoobchodných stratégiách je nevyhnutné pokračovať v ďalšom rozvoji obchodných kontaktov s krajinami Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), ako aj v teritoriálnej diverzifikácii exportu  tovaru do regiónov mimo EHP.

*Krajiny mimoriadneho významu

Rozhodujúci podiel na exporte SR majú krajiny EHP, ktorý tvoria krajiny EÚ a tri krajiny Európskej zóny voľného obchodu (EZVO) - Nórsko, Island, Lichtenštajnsko. 

Vzhľadom na priority zahraničnej politiky SR a existujúci potenciál zaujímajú krajiny EHP dominantné postavenie pri rozvíjaní dvojstranných obchodných vzťahov vrátane vstupu zahraničných kapitálových investícií do slovenskej ekonomiky.  EÚ a jej členské krajiny zostanú pre SR naďalej najdôležitejšími obchodnými partnermi. 

*Krajiny s vysokým potenciálom rastu exportu

Za krajiny s vysokým potenciálom rastu exportu sú považované teritóriá,  s ktorými síce súčasný objem zahraničnoobchodného obratu nie je vysoký, ale ktoré patria medzi krajiny s obrovským potenciálom rastu vzájomného obchodu.

*K týmto krajinám patria:
&MRuská federácia, a Ukrajina
&M Krajiny Balkánu
&M Krajiny východnej a juhovýchodnej Ázie, zvlášť Čína, Južná Kórea a India 

Slovenská ekonomika je v prevažnej miere závislá od dovozu palivovo-energetických zdrojov a nerastných surovín z Ruskej federácie s podielom na celkovom dovoze SR v roku 2006 dosahujúcim 11,3 %. Na druhej strane ruský trh predstavuje významný trh pre odbyt produkcie slovenského priemyslu. Pre slovenské podnikateľské subjekty sa v súčasnosti otvárajú možnosti zapojenia sa do spolupráce pri výstavbe, rekonštrukcii a modernizácii tranzitných systémov prepravy ropy a zemného plynu, cestnej a železničnej infraštruktúry.  

Ukrajina sa stáva čoraz dôležitejším partnerom v obchodnej a hospodárskej spolupráci SR. Vývoz SR do Ukrajiny v roku 2006 oproti predchádzajúcemu roku vzrástol o viac než 30%. Energetické a prepravné koridory spájajúce SR s Ukrajinou a trvalý rast vzájomného obratu spolu s geografickou blízkosťou dávajú možnosť trvalého upevňovania vzájomnej obchodnej spolupráce.  

V teritóriách Balkánu doteraz nedosahovala SR žiadúce exportné výsledky z dôvodu nestability a rizík podnikania v týchto krajinách. Významnou príležitosťou na Balkáne sú projekty na obnovu hospodárstva týchto krajín, ktoré sa aktivizujú v rozvoji obchodu a prílevu  domácich a zahraničných investícií.

Krajiny juhovýchodnej Ázie patria medzi rýchlo sa rozvíjajúce krajiny s vysokým potenciálom  a ktoré patria k hybným prvkom globálneho hospodárstva. Najväčšími hráčmi v tejto oblasti sú Južná Kórea, Čínska ľudová republika (ČĽR), Japonsko, India a Hongkong. Vzájomná obchodná spolupráca sa rozvíja postupne a spočíva v odstraňovaní colných bariér a obmedzení v investovaní, ako aj príprave dohody o voľnom obchode s najvýznamnejším štátmi v juhovýchodnej Ázii. 

Južná Kórea je dôležitou krajinou pre SR s expandujúcim trhom a s výrazne otvorenou ekonomikou. Je to šiesta najväčšia ekonomika na svete (ak považujeme EÚ ako jednotné teritórium), ktorá sa  rozvíja vysokým tempom. Vzhľadom na fakt, že Južná Kórea z hľadiska prílevu zahraničného kapitálu do SR predstavuje tretieho najvýznamnejšieho investora (automobilový priemysel), ostáva  významná vzájomná spolupráca v investičnej oblasti, keďže značne podporuje exportný potenciál SR.

ČĽR  v súčasnosti predstavuje druhého najsilnejšieho obchodného partnera pre EÚ so vzájomnou obchodnou výmenou presahujúcou vyše 200 mld. EUR. Čína ako tzv. „emerging economy“ bude zohrávať veľký význam pre rozvoj obchodných väzieb SR. Pozícia Číny a jej obchodné vzťahy sa dramaticky uvoľnili za posledných 10 rokov. Lepšie podmienky pre SR prinesie dohoda medzi EÚ a Čínou  o partnerstve a spolupráci (PCA - Partnership and Cooperation Agreement), ktorá by mala byť právnou základňou upravujúcou vzájomné politické, ekonomické a obchodné vzťahy. 

Z hľadiska objemu obchodného obratu patrí India medzi najdôležitejších mimoeurópskych obchodných partnerov SR. Objem vzájomnej obchodnej výmeny medzi Indiou a SR dosiahol v roku 2006 približne 9 473 mil. EUR, čo predstavuje dvojnásobok hodnoty oproti roku 2000. India predstavuje pomerne rozsiahly trh s vysokou absorbčnou schopnosťou, bohatými zdrojmi investícií a úverovými možnosťami. Prioritným záujmom SR je zintenzívnenie hospodárskej, obchodnej a investičnej spolupráce s   touto krajinou. 

*Ostatné krajiny s rastovým potenciálom vývozu

V rámci zahraničnoobchodnej politiky SR voči jednotlivým regiónom sveta bude SR v súlade so spoločnou obchodnou politikou EÚ okrem vyššie uvedených skupín podporovať aj exportné záujmy slovenských firiem orientované na nasledovné krajiny:
&WVyspelé ekonomiky ako USA, Japonsko, Kanada a Austrália
&WOstatné krajiny Spoločenstva nezávislých štátov
&WKrajiny Latinskej Ameriky, najmä MERCOSUR a Čile
&WKrajiny Golfského zálivu
&WKrajiny severnej Afriky a JAR

&TNástroj; Teritoriálne priority exportnej politiky
Gestor; MH SR
Realizuje; MH SR, MZV SR, SARIO
Účel; Vypracovanie stratégie, resp. akčného plánu presadzovania obchodných a ekonomických záujmov v prioritnom teritóriu., Realizácia podporných opatrení na trhoch prioritných krajín.
Cieľový stav; Aktualizácia zoznamu prioritných krajín., Dosiahnutie kvalitnej informovanosti o prioritných krajinách.
Meranie výsledku; Plnenie cieľov z teritoriálnych stratégií., Zvýšenie aktivít slovenských podnikateľských subjektov v prioritných krajinách. &T

&3Ekonomická propagácia ako súčasť jednotnej propagácie  SR v zahraničí

SR  je vyspelá členská krajina EÚ, ktorá ponúka jedinečnú kombináciu bohatej kultúrnej a priemyselnej tradície, vysoký potenciál ľudského kapitálu s fungujúcim právnym systémom. SR je dôveryhodný obchodný partner, vhodné teritórium pre investície, disponujúce s vyspelou infraštruktúrou a kvalifikovanou pracovnou silou. V tejto súvislosti je prvoradou prioritou pozitívny imidž SR v zahraničí, na ktorom sa musia podieľať všetky zainteresované subjekty.

S cieľom zabezpečiť ekonomickú propagáciu SR v zahraničí treba nadviazať na doteraz ponúkané služby a nástroje proexportnej politiky prostredníctvom:

zvýšenia pozitívnej informovanosti o SR v zahraničí,
zlepšenia  imidžu  SR v zahraničí,
zefektívnenie vynakladania prostriedkov na prezentáciu SR a skvalitnenia spätnej väzby zo strany účastníkov. 

Ekonomická prezentácia SR v zahraničí ako súčasť jednotnej prezentácie SR sa bude realizovať prostredníctvom synergie a skvalitnenia aktivít všetkých zodpovedných inštitúcií pod záštitou MH SR. Zároveň treba sprehľadniť systém riadenia a klásť dôraz na funkčnosť inštitúcií. 

K ďalším segmentom ekonomickej propagácie patria:

&M prezentácia na veľtrhoch a výstavách v zahraničí,
&M spoločné informácie na web stránkach, 
&M vydávanie spoločných informačných materiálov – prospektov, bulletinov
&M spoločná reklama,
&M zabezpečenie spoločných konzultačných, marketingových a poradenských služieb,
&M zlepšenie koordinácie poskytovania služieb v zahraničí (OBEO a ZÚ SR),
&M koordinované organizovanie seminárov, konferencií a podnikateľských misií. 

Pre oficiálnu účasť SR na vybraných výstavách a veľtrhoch sú vyčlenené prostriedky  zo štátneho rozpočtu pre MH SR. Nasledujúca tabuľka znázorňuje požadované finančné 
prostriedky na oficiálnu účasť SR na medzinárodných veľtrhoch a výstavách od roku 2008 do roku 2013. 

Synergiou aktivít štátu a podnikateľskej sféry, včasnou a kvalitnou informovanosťou zúčastnených subjektov sa dosiahne maximálny a dôraznejší  efekt slovenskej účasti na veľtrhoch a výstavách. Spoločná účasť štátu a podnikateľských subjektov na veľtrhoch  podporuje u slovenských firiem zdravé sebavedomie a stavia ich do pozície rovnocenných obchodných partnerov voči zahraničným podnikateľom.

&3Zvýšenie prílevu zahraničných investícií 

Doterajšie skúsenosti ukazujú, že podpore exportu slovenských výrobkov a služieb môže napomôcť aj prílev zahraničných investícií. V tejto súvislosti Ministerstvo hospodárstva SR 
pripravuje nový zákon o investičnej pomoci, ktorý nahradí v súčasnosti platný zákon o investičných stimuloch a ktorý bude zameraný najmä na investície s vysokou pridanou hodnotou s dôrazom na kvalitu.

Nový zákon o investičnej pomoci sa pripravuje v súlade s legislatívou EÚ a jej aktuálnymi zmenami v danej oblasti v roku 2006. Nariadenia EK o Národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a o Novej regionálnej 
mape štátnej pomoci pre roky 2007 – 2013, ktoré platia od 1. 1. 2007,  budú inkorporované do tohto nového zákona.

Cieľom tohto zákona je uprednostňovať nepriame formy   podpory investorov, ktoré znižujú bezprostredný dosah na verejné financie a vytvárajú predpoklady pre dlhšie zotrvanie investora v regióne prostredníctvom daňových úľav, podpory vzdelávania a budovania infraštruktúry SR.  

&3Skvalitnenie inštitucionálneho rámca proexportnej politiky 

Proexportná politika SR a služby poskytované štátom musia odrážať požiadavky podnikateľskej verejnosti. Na zabezpečenie efektívnosti a účelnosti tejto politiky je nevyhnutné skvalitniť súčasný inštitucionálny rámec podpory exportu, odstrániť existujúci dualizmus v realizácii aktivít podpory exportu a harmonizovať spoločné výstupy. 

Nedostatočná koordinácia proexportnej politiky v uplynulom období zmenšovala efekt synergie jednotlivých aktivít a znižovala súčinnosť inštitúcií, ktoré v proexportnej politike aktívne vystupovali. Prostriedky na výstavy a veľtrhy boli poskytované v minimálnej miere. Prejavom bola aj nejednotnosť a roztrieštenosť  poskytovania kvalitných informácií pre podnikateľskú sféru a tým pre  potencionálnych exportérov. Bez adekvátnej koordinácie boli mnohokrát aktivity orientované opätovne do jednotlivých teritórií, čím sa strácal efekt širšieho teritoriálneho záberu proexportnej politiky (opakované podujatia v jednej krajine, misie, roadshow, výstavy a i.).  

K jednotlivým inštitúciám zodpovedným za realizáciu proexportnej politiky SR patria nasledovné:

&4Ministerstvo  hospodárstva  Slovenskej  republiky

MH  SR je ústredným orgánom štátnej správy, ktorý riadi oblasť  zahraničného obchodu SR. Jeho zodpovednosť za zabezpečovanie úloh    zahraničného obchodu vyplýva z kompetenčného zákona. V súčasnosti však každá zodpovedná inštitúcia zabezpečuje podporu exportu vlastným spôsobom bez koordinácie postupov a aktivít. Z toho vyplýva, že často dochádza k dualizmu v činnostiach týchto inštitúcií a na druhej strane existujú  aktivity,  ktoré nie sú zabezpečené vôbec. 

			Z tejto skutočnosti vyplýva nevyhnutnosť skvalitnenia a zefektívnenia poskytovania proexportných aktivít priamo v politickej rovine. Vhodným politickým impulzom na zlepšenie súčasného stavu bude zriadenie „Proexportnej rady“ (Trade Promotion Board). 

Rada bude vedená ministrom hospodárstva, členmi budú zástupcovia MH SR, MZV SR, MF SR, MP SR (vývoz potravinárskych produktov), MVRR SR (vývoz    v oblasti stavebníctva), SARIO, SACR, EXIMBANKY SR, SOPK, SZRB, SIEA, AZZZ, RÚZ a NARMSP. Rada sa bude zaoberať najmä koordináciou  riadenia proexportnej politiky za priamej účasti podnikateľskej sféry. Týmto bude zabezpečená účinná kontrola plnenia programového vyhlásenia vlády v ekonomickej oblasti na najvyššej politickej úrovni.

&4Obchodno-ekonomické oddelenia  

Obchodno-ekonomické oddelenia zastupiteľských úradov SR patria v súčasnosti k základným nástrojom realizácie zahraničnoobchodnej politiky a proexportných opatrení, ktoré v súčasnosti riadi MH SR. 

		Programové vyhlásenie vlády SR na roky 2006 – 2010 v oblasti zahraničného obchodu jasne deklaruje záväzok posilniť ekonomický rozmer diplomacie SR s  cieľom podpory jej proexportných aktivít. V súčasnosti v rámci OBEO na ZÚ SR má MH SR vyslaných 63 zamestnancov (OBEO + stále misie) na 51 pracoviskách. Napriek niekoľkonásobnému nárastu zahraničného obchodu od vzniku SR sa tento počet prakticky zásadne nezmenil.  

*Hlavné formy podpory proexportných aktivít podnikateľských subjektov zo strany OBEO sú vykonávané v nasledovných oblastiach:

&Wporadenská, konzultačná a sprostredkovateľská činnosť pri prieniku slovenských  exportérov na zahraničné trhy, operatívne mapovanie exportných príležitostí,
&Wríprava a organizácia účastí na medzinárodných veľtrhoch a výstavách,
&Worganizovanie podnikateľských misií, seminárov, konferencií a návštev vládnych predstaviteľov,
&Worganizovanie zasadnutí medzivládnych zmiešaných komisií,
vyhľadávanie zahraničných investičných partnerov,
&Wrozvojová spolupráca s cieľom vytvárania priestoru pre následnú obchodnú spoluprácu,
&Wvypracovávanie ročných exportných plánov teritórií.

Na dosiahnutie skvalitnenia fungovania   OBEO sa treba  zamerať na nasledovné:
&WMH  SR vypracuje pre každé OBEO špecifické konkrétne úlohy na každý rok a bude sledovať priebežne ich plnenie. Úlohy budú vypracované v súlade s teritoriálnymi prioritami proexportnej politiky.  
&WVyužitie kapacít MZV SR pri presadzovaní ekonomickej dimenzie diplomacie s možnosťou využitia kapacít MZV SR na posilnenie tých teritórií, kde MH SR nemá svojho zástupcu a ktoré patria medzi prioritné krajiny z pohľadu proexportnej politiky.
&WDosiahnutie účinnej spolupráce medzi MH SR a SARIO pri posilňovaní OBEO o prípadných delegátov SARIO  v oblasti prioritných teritórií. 
&WVytvorenie systému vzdelávania obchodných diplomatov a inštitucionálne ho zaradiť do  organizačnej schémy MH SR.

&4Slovenská agentúra pre podporu investícií a obchodu (SARIO)

SARIO je agentúrou na podporu investícií a obchodu, ktorá predstavuje nosný prvok systému vládnej podpory exportu a ktorá je príspevkovou organizáciou MH SR. SARIO vo svojej činnosti:
&Wsa podieľa na vytváraní exportných stratégií,
&Wzúčastňuje sa na výstavách a veľtrhoch, organizuje podnikateľské misie, projekty zamerané na podporu exportu, organizuje odborné semináre a iné špecializované podujatia pre exportérov,
&Wvykonáva aktivity subkontraktačnej burzy a napomáha využitie výrobných kapacít,
&Wsleduje a  sústreďuje informácie o politike a podnikaní SR,
&Wpodieľa na sprístupňovaní  zoznamov výrobcov a exportérov,
&Wvypracováva analýzy zamerané na slovenské podnikateľské prostredie aj s dôrazom na regióny,
&Wspolupracuje s MSP, ktoré chcú vyvážať a pomáha im pri etablovaní sa na zahraničných trhoch,
&Wposkytuje pomoc pri etablovaní sa zahraničných investorov na Slovensku,
&Wposkytuje konzultačnú a poradenskú službu podnikateľom.

Predpokladom úspešného naplňovania poslania SARIO je posilňovanie princípu spolupráce a partnerstva. Najužšiu spoluprácu rozvíja SARIO so svojím zriaďovateľom – MH SR, ale ministerstvo nemá takmer žiaden vplyv na fungovanie a poskytovanie uvedených činností. V minulosti vzhľadom na nedostatočnú koordináciu v proexportnej politike dochádzalo k dualizmu a nejednotnosti realizovaných činností (napr. na niektorých výstavách prezentujú SR dva stánky – jeden zo SARIO a druhý z MH SR), čo bude odstránené koordinačnou činnosťou Proexportnej rady.

Strategickým cieľom MH SR je zefektívnenie koordinácie činností zameraných na podporu exportu a zapájania
slovenských firiem, ako aj harmonizácia riadenia týchto aktivít.  

	Na skvalitnenie činnosti agentúry vo   k potrebám podnikateľskej sféry je potrebné zásadne riešiť otázku fungovania agentúry SARIO. V tejto súvislosti sa ponúkajú v zásade 2 alternatívy:
&Ozásadne zefektívniť činnosť SARIO, sprehľadniť finančné toky a definovať postavenie dvoch sekcií – investícií a obchodu, ako aj vyjasnenie fungovania voči zakladateľovi a OBEO,
&Oalternatívne - vytvoriť z dvoch sekcií agentúry SARIO dve samostatné účelové organizácie: „SARIO-Trade“  a „SARIO-Invest“, ktoré by boli zriadené MH SR (organizačné začlenenie Sario-Trade by patrilo pod sekciu obchodu  MH  SR  a Sario-Invest by bol organizačne  podriadený sekcii stratégie MH SR) a ktorých činnosti by boli kontrolované zriaďovateľom.

		Súčasná prax zároveň potvrdzuje nevyhnutnosť zlepšenia komunikácie medzi agentúrou SARIO a ďalšími inštitúciami podporujúcimi export a zefektívnenie organizovania podnikateľských misií, seminárov a iných propagačných akcií v zahraničí tak, aby sa predchádzalo duplikácii činností. Tiež navrhujeme rozšíriť škálu poskytovaných produktov a služieb, ktoré by mali dosiahnuť porovnateľnú kvalitu s ostatnými členskými krajinami EÚ a ktoré budú prispôsobované potrebám slovenských firiem (teritoriálne, komoditné informácie, konzultačné služby, informácie o SR, analýzy a pod.).

&4Ostatné inštitúcie zamerané na podporu exportu      

&WEXIMBANKA SR je špecializovaná štátna inštitúcia, ktorá v súlade so štátnou zahraničnou, zahraničnoobchodnou, finančnou, priemyselnou a menovou politikou a v súlade s medzinárodnými záväzkami, ktorými je viazaná, podporuje vývozné a dovozné aktivity vývozcov a dovozcov financovaním vývozných úverov, poisťovaním a zaisťovaním vývozných úverov so zámerom zvýšiť konkurencieschopnosť tuzemských výrobkov a podporiť vzájomnú obchodnú výmenu SR so zahraničím. 
&WSlovenská záručná a rozvojová banka, ktorá podporuje vznik, rozvoj a stabilizáciu MSP poskytovaním bankových záruk na úvery, poskytovaním priamych úverov a nepriamych úverov prostredníctvom vybraných komerčných bánk, ako aj poskytovaním jednorázových nenávratných finančných príspevkov. 
&Winovačná a energetická agentúra, ktorá sa bude efektívnejšie zapájať do realizácie  projektov a programov zameraných na pomoc MSP (fondy EÚ, prostriedky zo štátneho rozpočtu).
&WNárodná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania je zameraná na rozvoj a rast MSP. Úlohou agentúry je posilniť konkurencieschopnosť sektora v rámci spoločného trhu EÚ a na trhoch tretích krajín prostredníctvom stimulácie rastu sektora, internacionalizácie a uľahčenia prístupu MSP ku kapitálovým zdrojom. 
&WSlovenská obchodná a priemyselná komora je verejnoprávna inštitúcia, ktorá vyvíja činnosť na podporu a ochranu podnikania svojich členov v tuzemsku a v zahraničí. Na Slovensku je v súčasnosti aktívnych niekoľko desiatok bilaterálnych obchodných komôr (Francúzsko-slovenská obchodná komora, Americká obchodná komora, Britská obchodná komora, Slovensko-talianska obchodná komora, a pod.), ktoré podporujú exportné a investičné aktivity. Je žiadúce, aby sa SOPK zapájala do realizácie a podpory teritoriálnych priorít SR a úzko spolupracovala hlavne so SARIO a MH SR.
&WV podmienkach SR pôsobia v súčasnosti dva významné zamestnávateľské zväzy – RÚZ a AZZZ.  Náplňou ich činnosti je zastupovanie záujmov podnikateľskej sféry na rokovaniach s ústrednými orgánmi štátnej správy, odborovými orgánmi, ako aj zastupovanie na pôde medzinárodných organizácií.
Pre skvalitnenie a  zlepšenie súčasného stavu treba zjednodušiť koordináciu všetkých aktivít zameraných na podporu exportu pod vedením MH SR. Nasledujúci graf znázorňuje sprehľadnené väzby medzi jednotlivými inštitúciami zodpovedný kjlmi za proexportnú politiku SR. Je žiadúce, aby sa SOPK zapájala do realizácie proexportnej politiky a podpory teritoriálnych priorít SR a úzko spolupracovala s MH SR a MZV SR.

&3Ďalšie programy s proexportným účinkom

*Fondy EÚ a konkurenčná schopnosť 

Ďalším významným nástrojom podpory exportérov sú prostriedky štrukturálnych fondov. Tieto zdroje prispejú k vyššiemu exportu firiem na základe synergie zdrojov zo štátneho rozpočtu SR  a z prostriedkov eurofondov.  V programovom období 2007 – 2013 sa predpokladá využiť na podporu exportu okolo 252 mil.  EUR z rozpočtu EÚ určených na operačný program: „Konkurenčná schopnosť a hospodársky rast“ (z celkovej sumy vo výške 772 mil. EUR). Presné čerpanie bude jasné po rokovaniach s Európskou komisiou a na jednotlivé roky bude priebežne upresňované.

Pri rešpektovaní všetkých pravidiel Európskej únie (Zmluva o ES, čl. 87) limitujúcich podporu exportu  ako z úniových, tak z národných zdrojov, je žiaduce využívať maximálne možnosť podpory zo štrukturálnych fondov. MH SR sa zameria na lepšiu, efektívnejšiu a viac koordinovanú podporu marketingovej prezentácie slovenských firiem v zahraničí a na podporu rozvoja proexportnej infraštruktúry a prostredia so zameraním aj na malé a stredné podniky.

*Oficiálna rozvojová pomoc
Napriek skutočnosti, že rozvojová pomoc nepatrí ku klasickým nástrojom proexportnej politiky, je možné aj túto aktivitu považovať za určitý špecifický nástroj, ktorým môže štát pomáhať rozvojovým a najmenej rozvinutým krajinám a zároveň vytvárať predpoklady pre rozvoj svojho exportu. Prostredníctvom oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) sa pre slovenské podniky otvára možnosť participovať na zákazkách v rámci realizácie projektov ODA.
Z dôvodu aktivizácie podnikateľskej sféry pre zlepšenie imidžu SR v zahraničí, navrhujeme koordinovať ODA s proexportnou politikou SR na roky 2007 - 2013, čo  bude znamenať úzku spoluprácu medzi MH SR, MZV SR a novovzniknutou Slovenskou agentúrou pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu, aby spoločne vytvárali možnosť synergických efektov pri podpore exportu. Podnikatelia resp. potenciálni exportéri majú možnosť sa dozvedieť o aktivitách ODA prostredníctvom vyhlasovania tendrov na projekty v tretích krajinách.

*Uľahčovanie obchodu

Jednou z ďalších možností podpory exportu prostredníctvom uľahčovania obchodu je iniciatíva „SINGLE WINDOW“ (jedného miesta), ktorá okrem iného  predpokladá  podstatnú redukciu počtu obchodných dokumentov na národnej úrovni potrebných napríklad na colné vybavenie, pričom sa zohľadní aj medzinárodná štandardizácia. Cieľom iniciatívy je zjednodušenie a urýchlenie colného konania.
Uplatnenie a budúci postup zavedenia SINGLE WINDOW na predkladanie všetkých dokumentov na jednom mieste spojené s colným konaním sa bude realizovať až na základe vypracovanej a vládou SR schválenej koncepcie, na ktorej v súčasnosti pracuje Ministerstvo financií SR – sekcia informatizácie spoločnosti spolu s Colným riaditeľstvom SR.
V tejto súvislosti sa predpokladá nutná úzka spolupráca verejného a súkromného sektora v SR ako aj spolupráca s firmami a organizáciami, ktoré zastupujú jednotlivé štáty vo 
vznikajúcich medzinárodných obchodných sieťach. 

*Svetové obchodné centrum
S cieľom vytvoriť lepšie podmienky pre slovenských a zahraničných podnikateľov považujeme za účelné zvážiť sfunkčnenie  Svetového obchodného centra (World Trade Center - WTC) v Bratislave. V tejto súvislosti MH SR pripraví na posúdenie materiál s možnosťou realizácie tohto projektu.
Všetky uvedené projekty predstavujú dodatočné možnosti  pre podnikateľskú sféru aktívnejšie sa zapájať do exportných aktivít.

&3Zvýšenie vývozu služieb  

Služby sa v posledných 20 rokoch stali významným prvkom rozvoja obchodu. Rastúca dôležitosť služieb súvisí so zvýšenou ekonomickou vyspelosťou ekonomík, ako aj s liberalizáciou obchodu so službami v medzinárodnom meradle.  Čo sa týka tendencií vývoja slovenskej ekonomiky, podiel služieb na HDP sa neustále zvyšuje, pričom potenciál ďalšieho rastu je obrovský.

Exportná stratégia predpokladá realizáciu projektov, ktoré budú podporovať rast exportu služieb v nasledujúcich oblastiach:

&OPodpora liberalizácie služieb v rámci EÚ – liberalizácia trhu služieb v rámci EÚ má byť realizovaná na základe prijatej smernice o službách. S cieľom zefektívniť  fungovanie vnútorného trhu so službami pristúpila EÚ k prijatiu smernice o službách, ktorej cieľom je odstrániť indikované prekážky v slobodnom poskytovaní služieb. Smernica predstavuje pre SR prvý krok pre skvalitnenie fungovania vnútorného trhu EÚ so službami. SR bude podporovať ďalšie iniciatívy pre zefektívnenie vnútorného trhu so službami.

&OPrezentácia konkurencieschopných služieb do zahraničia – projekt sa zameria na aktívne vyhľadávanie dopytu a ponúk v zahraničí a ich zabezpečenie prostredníctvom kapacít SR. Medzi hlavné oblasti aktívnej prezentácie v zahraničí  bude patriť ponuka služieb SR v oblastiach cestovného ruchu, kúpeľníctva, dopravy, logistiky, informačných technológií, poradenstva a pod.

&3     Rozšírenie finančných služieb pre slovenských exportérov 

V podmienkach SR úverové a poisťovacie služby pre slovenský export zabezpečuje EXIMBANKA SR. 

Hlavným cieľom EXIMBANKY SR je podpora financovania a poisťovania vývozu realizovaná v rozličných produktových formách. Produkty EXIMBANKY SR vo vzťahu k exportérom sú zamerané na podporu vývozných aktivít domácich vývozcov financovaním vývozných a dovozných úverov a poisťovaním a zaisťovaním vývozných úverov. EXIMBANKA SR vystavuje rôzne druhy bankových záruk za slovenské podnikateľské subjekty vyvážajúce tovary a služby. Medzi najväčšie teritóriá, kam smeroval export podporený finančnými a poisťovacími službami EXIMBANKY SR, patrila v roku 2006 Európska únia (84,6 %) a krajiny Spoločenstva nezávislých štátov (5,5 %). 

*Ku skvalitneniu existujúcich aktivít EXIMBANKY  SR navrhujeme nasledovné:

&WPrehodnotiť zameranie priorít EXIMBANKY SR z hľadiska produktov a teritoriálnej orientácie vrátane novelizácie zákona o EXIMBANKE SR.
&WRiešiť posilnenie zdrojového vybavenia EXIMBANKY SR novelizáciou zákona o EXIMBANKE SR.
&WRozšíriť vzťahy  s miestnymi finančnými inštitúciami v regiónoch záujmu. 
&WZvýšiť atraktivitu súťaže „Najlepší exportér roka“ a dostať ju do širšieho povedomia predovšetkým MSP v spolupráci s MH SR.

&1 Záver
Predložená proexportná politika SR na roky 2007 – 2013 sa zameriava na celé spektrum činností súvisiacich s podporou exportu a stanovuje opatrenia na splnenie vopred vytýčených cieľov. Dôraz kladie na rozvoj slovenského exportu, zabezpečenie konkurenčnej výkonnosti slovenských firiem ako aj obchodno-ekonomických záujmov SR v EÚ.  

Proexportná politika SR a služby poskytované štátom musia odrážať požiadavky podnikateľskej verejnosti, najmä malých a stredných podnikov, s cieľom zvýšenia ich exportnej výkonnosti. Súčasný inštitucionálny rámec podpory exportu SR si vyžaduje zlepšenie politickej koordinácie všetkých zodpovedných inštitúcií a zabezpečenie synergického efektu na čele s MH SR ako gestorom celej zahraničnoobchodnej politiky SR. Výsledkom tejto aktivity bude zlepšenie riadenia všetkých aktivít proexportnej politiky, dosiahnutie kvalitnej úrovne poskytovania proexportných služieb a spokojnosť podnikateľskej sféry. 

Z hľadiska teritoriálnej diverzifikácie bude žiadúce zamerať sa viac na krajiny mimo EÚ, a to prioritne na Ruskú federáciu a Ukrajinu, ako významných dodávateľov energetických surovín. Z pohľadu rastu exportného potenciálu sú pre slovenských podnikateľov kľúčové krajiny Juhovýchodnej Ázie, najmä Čína, Južná Kórea a India, s ktorými v súčasnosti EÚ pripravuje mandáty pre dohody o voľnom obchode.  K ďalším prioritným krajinám patria vyspelé krajiny, ako USA, Japonsko, Austrália a Kanada ako aj krajiny Latinskej Ameriky a severnej Afriky a krajiny juhovýchodnej Európy. 

Na dosiahnutie podpory uvedených teritoriálnych priorít treba dobudovať sieť obchodných oddelení  najmä v krajinách prioritného a mimoriadneho záujmu. Podobne treba postupovať aj pri krajinách s rastom exportného potenciálu. V tejto súvislosti sa predpokladá zabezpečenie posilnenia ekonomického rozmeru diplomacie MH SR a  MZV SR. 

Materiál obsahuje konkrétne opatrenia na realizáciu cieľov proexportnej politiky ako sú:

&Wzjednodušenie podmienok obchodu,
&Wurčenie teritoriálnych priorít,
&Wzabezpečenie jednotnej propagácie SR,
&Wzvýšenie prílevu zahraničných investícií,
&Wskvalitnenie inštitucionálneho rámca,
&Wďalšie programy s proexportným účinkom,
&Wzvýšenie vývozu služieb a
&Wrozšírenie finančných služieb pre slovenský export.

Tieto opatrenia sa môžu realizovať len prostredníctvom synergického prístupu všetkých inštitúcií zapojených do procesu podpory exportu, ako sú – MH SR, MZV SR, MF SR, MPô SR, MVRR SR, EXIMBANKA SR, SZRB, SARIO, SACR, AZZZ, SOPK, NARMSP a ďalšie. Nevyhnutnou podmienkou pre dosiahnutie efektívnej realizácie stanovených cieľov je zabezpečenie jednotnej propagácie SR v zahraničí a následne pozitívneho imidžu SR. 

Z hľadiska finančného krytia navrhovaných opatrení bude potrebné dosiahnuť zvýšenie prostriedkov zo štátneho rozpočtu, napr. na oficiálnu účasť SR na medzinárodných veľtrhoch a výstavách. V záujme podpory exportu a orientácie na jednotlivé prioritné krajiny  bude SR efektívnejšie využívať štrukturálne fondy, ktoré slúžia na podporu konkurenčnej schopnosti a hospodárskeho rastu. 

Proexportná politika SR na roky 2007 – 2013 vychádza zo zásady, že len tímová spolupráca a dlhodobé kontinuálne pôsobenie vedie k úspechu. Z tohto pohľadu je založená na partnerstve podnikateľskej sféry a štátneho sektoru, avšak môžu existovať viaceré faktory, ktoré ovplyvnia rozhodujúcim spôsobom naplnenie proexportnej politiky SR:

&Wplnohodnotné naplnenie princípu partnerstva a spolupráce so všetkými aktérmi na poli zahraničného obchodu,
&Wzískanie politickej a finančnej podpory,
&Wvývoj svetovej ekonomiky a situácia na svetovom trhu,
&Wvývoj slovenskej ekonomiky a hospodárska politika vlády SR.

*Na schválenú stratégiu budú nadväzovať čiastkové koncepčné materiály:

&WInštitucionalizácia systému podpory exportu v Slovenskej republike (spoločný materiál MH SR a MF SR), ktorý bude riešiť otázku EXIMBANKY SR, SZRB, agentúry SARIO a pod.,
&WPosilnenie ekonomickej dimenzie diplomacie v jednotnom výkone zahraničnej služby v podmienkach MH SR 

&WSfunkčnenie Svetového obchodného centra (WTC) v Bratislave.